Scientific Journal of NULES of Ukraine. Series: Liberal Arts
THE JOURNAL "SCIENTIFIC JOURNAL OF NULES OF UKRAINE. SERIES: LIBERAL ARTS" IS CLOSED AND A SET OF ARTICLES IS NOT CARRIED OUT. «Scientific Journal of NULES of Ukraine. Series: Liberal Arts» and «Scientific Herald of NULES of Ukraine. Series: Pedagogics, psychology, philosophy» have been merged into the Scientific journal «Humanitarian Studios: Pedagogics, Psychology, Philosophy» ISSN 2518-7317 (Online), ISSN 2518-1076 (Print) Subject: Coverage of scientific research in the humanities and social and political sciences, philosophy of history, philosophy of science and education. Year established: 2013 Founders: National University of Life and Environmental Sciences of Ukraine Рublished 1 or 2 times a year Certificate of registration: KV № 20018-9818 17.05.2013 Languages of the publication: Ukrainian, Russian, English. Address: Heroyiv Oborony st., 15, Kyiv-03041, Ukraine. Phone: 044 527 87 20 Indexed in the following international scientometric databases: Google Scholar ResearchBib MIAR AGRIS The main purpose of the herald is the promotion of scientific research in the humanities and social and political sciences, philosophy of history, philosophy of science and education. Its main purpose is publishing articles of problem-techniques in production, synthesis and methodical, which highlights research results with statistical data with theoretical and practical significance relevant to agriculture and not previously published.
Національний університет біоресурсів і природокористування України
Relationship between right holders and users shall be governed by the terms of the license Creative Commons Attribution – non-commercial – Distribution On Same Conditions 4.0 international (CC BY-NC-SA 4.0):https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0/deed.uk Authors who publish with this journal agree to the following terms: Authors retain copyright and grant the journal right of first publication with the work simultaneously licensed under a Creative Commons Attribution License that allows others to share the work with an acknowledgement of the work's authorship and initial publication in this journal. Authors are able to enter into separate, additional contractual arrangements for the non-exclusive distribution of the journal's published version of the work (e.g., post it to an institutional repository or publish it in a book), with an acknowledgement of its initial publication in this journal. Authors are permitted and encouraged to post their work online (e.g., in institutional repositories or on their website) prior to and during the submission process, as it can lead to productive exchanges, as well as earlier and greater citation of published work (See The Effect of Open Access).
Нелінійне мислення як атрибут філософського знання
Досліджується проблема філософської інтерпретації поняття нелінійного мислення; нелінійне мислення в контексті розвитку філософської думки. Обгрунтовано основні положення нелінійного мислення, такі як: емерджентність, біфуркаційність, складність системи, динамічність, взаємопов’язаність причини та наслідку. Представлено зв'язок між ідеями та вченнями філософів класичної та некласичної доби історії.
Copyright (c) 2018 Scientific Journal of NULES of Ukraine. Series: Liberal Arts
Ідейні підґрунтя кібернетичних концепцій В.М. Глушкова та С. Біра (на матеріалі порівняння проектів «здас» та «кіберсін»)
На матеріалах проекту ЗДАС В. М. Глушкова та на досвіді впровадження проекту «Кіберсін» С. Біра досліджується соціально-економічне підґрунтя кібернетичних ідей з метою їх філософської концептуалізації. Аналізується актуальність принципів наукового управління економікою за допомогою IT в розрізі альтернатив капіталістичній системі управління.
Проблеми позанаукового знання в міждисциплінарних дослідженнях
Стаття присвячена аналізу ролі позанаукових знань у сучасних наукових практиках, котрі характеризуються як міждисциплінарні, головною ознакою яких є комплексність та динамічність. Автор пропонує визначати методологічну роль позанаукових знань із точки зору їх впливу на вибір наукової парадигми, структури міждисциплінарного проекту дослідження, його методології. Кожен із науковців, будучи носієм специфічного та обмеженого набору дисциплінарних компетентностей, в той же час є носієм деякого світогляду, у якому позанаукові та ненаукові знання будуть необхідними складовими. Також розглядаються основні відмінності між такими поняттями як «наукове знання» (таке, що відповідає критеріям відповідної науки, є несуперечливим, достовірним тощо), «ненаукове знання» (котре не може задовільнити вимоги що висуваються до наукового, тому є альтернативним до нього, такі як мистецтво, релігія, ідеологія тощо) та «позанаукове знання» (результати епістемологічних практик, що не можуть бути включені до науки, такі як переконання, вірування, забобони тощо). На думку автора, міждисциплінарні дослідження потребують врахування не лише наукових параметрів, таких як методологія, критерії оцінки знань, а і специфіки ненаукового та позанаукового знання носіїв наукової раціональності, адже вони відіграють суттєву роль у виборі та спрямуванні дослідницьких проектів та практик.
Місце освіти серед пріорітетів сталого розвитку суспільства
У статті відбулося філософське осмислення проблем якості освіти на шляху до сталого розвитку суспільства. Розкрито сутність процесів взаємозв’язку феномену освіти та інноваційності в соціально-економічних структурах. Проаналізовано сучасний та історичний досвід визначення цього поняття. Роз’яснена сутнісна цінність поняття освіта. Визначено її сфери впливу на формування економічного, культурного та духовного вектору нашого майбутнього.
Філософсько-етичні аспекти свободи як звільненої свідомості
Досліджується феномен свободи як найсуттєвіше визначення людини, умови її унікального буття. Проаналізовано свідомість у виявленні філософсько-антропологічних, етичних, аксіологічних, екзистенційних вимірів людського буття, в якій формуються ідеї культурного самовизначення особистості.
Психічне здоров’я людини в мережевому суспільстві
У статті проаналізовано особливості впливу цифрового інформаційного простору на соціум ХХІ століття. Виокремлено ризики, які здатні активно впливати на психічне здоров’я як окремої людини, так і суспільства загалом. Особливу увагу заслуговує підліткова категорія населення в контексті неповної сформованості особистості та можливої залежності від мережі.
Проблема акіологічного виміру іронії як культурної універсалії
Проаналізовані евристичні можливості філософського розуміння іронії як культурної універсалії – її сутності, специфіки та світоглядного впливу на формування соціокультурного процесу. Іронію запропоновано розглядати як фігуру тексту культури, що репрезентує підміну наявного сенсу прихованим, фіксує порушення звичного сприйняття або комунікації та спрямування на відновлення смислотворення. Трансформація його змісту в різних парадигмах культури дозволяє виявити такі фундаментальні ознаки іронічного дискурсу як рефлексивність, контрарність, аксіологічність. У статті досліджується також аксіоло­гічний вимір іронії як культурної універсалії.
The development of the ideas of humanism in the context of european scientific thought
The article is sanctified to the study of problem by cosmological the world picture, presenting the spectrum of humanistic ideas that were conceived on European soil and found further distribution in the general philosophical scientific space. Analysis of literary sources, as well as monuments of literature indicates the formation of scientific thought of individual historical periods. The conducted study suggests that, in the context of European scientific thought, the ideas of humanism were of paramount importance - the person was proclaimed the highest value.
State forming parameters of human self-determination in society and the state (philosophical ideas of Jacques Maritain)
The article presents the analysis of philosophical ideas Jacques Maritain, which gives special meaning to the concept of «nation», «state» and «civil society». The main purpose of the article is the consideration of the problem of man, the nation, the state and civil society taking into account the work of the famous French philosopher. Political society requires the highest ruling organ of the state. The main goal of any government should be fairness within the territorial limits of this state, but not devoid of political control of society, through the internal structure of this society – the people. The state acts as the authority that is given the right to use power and coercion, but the state exists for the people. The people is a large number of human individuals who have teamed up with fair laws, in mutual friendship and in the name of the greater good of their human existence, constitute a political society. The state is a part of political society, both interested in keeping the law, maintaining the General welfare and public order, as well as manage public Affairs. The state is represented as a set of different institutions that are connected like clockwork. But the state, as well as the people and civil society do not have sovereignty rights and duties, and the only one who has this sovereignty is God.
Oswald Spengler and his philosophy of history
The creativity of Spengler and the ambiguity of his theory have caused and continue to cause profound interest, as well as fierce debates. Spengler introduced his cultural historical doctrine in the book “The Decline of the West”, in which he sought to reflect all the diversity of historical metamorphoses of humanity. His advanced concept of high cultures allowed him to approach the analysis of contemporary political processes from a historical perspective. “The Decline of the West” has already become an integral part of the European spiritual culture. This paper attempts to analyze Spengler’s philosophy of history. During the research, the authors have used the comparative-historical method, the methodology of philosophical hermeneutics, as well as the integrative anthropological approach.
Coцiальна епiстемoлoгiя як кpитика суспiльства знання
У Фулеpа вiдсутнiй iнтеpес дo пoзицioнування «пpoблеми знання» в сенсi oбґpунтoванoстi. Вiн сxильний вважати, щo «oбґpунтoванiсть», «надiйнiсть», «iстина» пoв’язаннi iз межами дoслiдження, з вiдкpитим питанням oснoв знання, це дiяльнiсть, яку oxoплює «пoлiтика знання» в межаx сoцiальнoї епiстемoлoгiї. Фулеpoм С. ставиться пpoблема «виpoбництва знання», вiн нагoлoшує на важливoстi пoлiтичнoгo, iнституцiйнoopганiзацiйнoгo, екoнoмiчнoгo кoнтекстiв для фiлoсoфськoгo poзумiння. Фулеp С. спiввiднoсить сoцiальну епiстемoлoгiю з «пiзнавальнoю пoлiтикoю» та «пiзнавальним менеджментoм».
Ремінісценція міського коду у трансформаціях західної цивілізації
Стаття присвячена аналізу урбаністичного середовища. Розглядає новоєвропейські конотації у культурному бутті західного міста. Наскільки міське населення зростає, – чисельно, за простором, значенням і життєвим змістом – настільки й слабшає його безпосередня внутрішня єдність; одночасно з цим індивід отримує свободу діяльності більшою мірою, ніж її давала первинна ревнива замкненість, і стає своєрідним і винятковим, чому сприяє розподіл праці у групі, що розрослася.
Значення герменевтичного досвіду у філософії мистецтва Г. Г. Гадамера
Проаналізовано герменевтичний досвід Г. Г. Гадамера у мистецтві, зосереджена увага на баченні мистецтва як саморепрезентації буття. Мистецтво – одна із фундаментальних характеристик, до яких вдається Гадамер, щоб проілюструвати основні засади герменевтичного досвіду. Вихідним фактом філософсько-герменевтичної онтології мистецтва за Гадамером є єдність мистецького твору з мовною традицією, яка розкриває нам світ мистецького твору. З цього факту випливає інтенційний характер буття мистецького твору. Можна зазначити, що герменевтичний досвід, відповідно до Г. Г. Гадамера, виявляє відкритість як його фундаментальну налаштованість, завдяки чому стає можливою діяльність досвіду в усіх його регіонах і його здатність пов'язуватися з іншими сферами, зокрема свідомістю та мовою.
Соціально-пcихологічні аспекти освітньої міграції
Статтю присвячено дослідженню феномена освітньої міграції студентів. Цей феномен автори аналізують у соціально-психологічному аспекті. Представлено аналіз психологічних аспектів адаптації особистості, готовності молоді до міжкультурної комунікації у нових умовах. Описано психологічні умови акультурації студентів-мігрантів. Описані соціально-психологічні характеристики та внутрішні ресурси особистості, які сприяють успішній адаптації особистості в іншомовному освітньому середовищі.
Еволюція статусу біології в науковому пізнанні
У статті здійснюється дослідження головних тенденцій розвитку сучасної біологічної науки у звИ?язку з процесом її теоретизації, а також наслідків активного вторгнення біологічних мотивів в предметне поле корпусу соціогуманітарних наук (екологія, соціологія, політика, економіка, етика, естетика тощо). Аргументується теза, що біологія є вузлом перетину природознавства і соціогуманітарії й тому відіграє надзвичайно важливу роль в інтеграції їх здобутків, що становить головну задачу сучасної філософії науки.
Розвиток стресостійкості особистості: внутрішні чинники
У статті аналізуються внутрішні чинники стресостійкості особистості, вони розглядаються як складний комплекс психофізіологічних, індивідуально-особистісних та соціально-психологічних особливостей індивідуальності, що зумовлює формування та розвиток здатності людини долати суб’єктивні та об’єктивні труднощі у процесі досягнення цілей діяльності; внутрішні чинники є підґрунтям розвитку стресостійкості, структурні компоненти особистості визначають її здатність протистояти впливові стресів.
Аксіологічні проблеми світогляду особистості
У статті розглянуто функціонування цінностей у структурі світогляду особистості. Виявлено, що у сучасну добу відбувається перехід від однієї системи цінностей, що склалася у Новий час, до іншої, яка відновлює колишнє значення ціннісної свідомості у поєднанні з практичним вирішення завдань сучасного буття.
Психолого-педагогічні ідеї у творчості Г.С. Сковороди
У статті аналізуються психолого-педагогічні погляди Г. С. Сковороди. Визначено сутність вислову «Пізнай самого себе». Аналізуючи праці мислителя, розширено розуміння щастя та шляхів його досягнення. Людина має розібратися у своїх діях і вчинках, думках, почуттях і бажаннях, пізнати свої здібності і схильності. Наведено приклади того, як розпізнавати психічні властивості дітей та дорослих, виходячи з їх поведінки та діяльності.
Тринітарна термінологія у сучасному богослов’ї
Доктрина про Трійцю є ключовим вченням християнської церкви. У богословських дискусіях третього і четвертого століть Отці Церкви створили тринітарну термінологію, яка була зрозумілою в їх часи і стала нормативною в християнському богослов’ї основних християнських сповідань. Проте, в сучасному мовному середовищі, тринітарні терміни, якими користувалися Отці набули певних семантичних змін. У статті розглядається субстанційна термінологія, яку використовували Отці для описання єдності Отця, Сина і Святого Духа і персоналістична термінологія для означення і виокремлення божественних осіб. Аналіз субстанційної термінології показує, що кращим способом є представляти божественну сутність в апофатичних термінах. Персоналістична термінологія тринітарного богослов’я Отців, може бути неоднозначно сприйнята в сучасному мовному середовищі. Проте, якщо її представити в поняттях класичного розуміння особистості, то вона стає актуальною і вірно передає оригінальні інтенції творців тринітарної доктрини.
У статті показано, що загальна спорідненість премодерної парадигми мислення не супроводжується ідейною однорідністю у вирішенні гендерного питання. Зокрема, відсутність світоглядних і соціокультурних підвалин для визнання автономії соціального суб’єкта та соціальної рівності дає всі підстави спростовувати наявність гендерної нерівності та дискримінації у цій світоглядній системі. Жінка, так само як і чоловік, визначається своїм природним покликанням та відповідними їм чеснотами, що, звісно, не дає підстав говорити про наявність гендерної дискримінації. Перші прояви гендерної дискримінації вперше чітко проглядаються внаслідок поширення християнського віровчення, а з ним і біблійного міфу про гріхопадіння людини, причиною якого стала жінка, натомість головною соціокультурною засадою гендерної дискримінації стає «сексуальний розкол» зумовлений індустіралізацією.
Мировоззренческий и экзистенциальный аспекты самореализации
Статья посвящена наиболее субъективному, и в то же время, наиболее значимому для личности аспекту – самореализации. Комплексно анализируются различные взгляды на проблему активности «Я» в задаче самореализации. Внимание статьи охватывает три главных взгляда на проблему: биологический, социальный и экзистенциальный. Особое внимание обращается на религиозный подход разрешения данного вопроса – как антично-средневековый, так и современный. В работе нашли отражение проблемы определения понятия «сознание» в психологии и философии, предложено решение проблемы экзистенциальной самореализации. В рамках секулярных моделей самореализации в гуманистической психологии сознания не разработаны этические следствия приятия физикализма в антропологии. Сделан вывод, что остаётся только религиозный дискурс, где обращённость к Богу есть та специфика, которая делает наличие «Я» существенным. Религиозный дискурс является единственным континиумом осмысления процесса экзистенциальной самореализации, понимаемой как полное восприятие моего «Я» другим «Я».
Смерть у антропології антіохійської школи
Статтю присвячено уявленням про смерть у богословській антропології Антіохійської школи, грецькомовного патристичного осередку у Сирії. Розгляд в єдиному контексті доробку різних богословів цієї школи, думку яких досліджують зазвичай окремо, дозволяє простежити специфічний підхід антіохійців до феномену смерті та розвиток їх ідей на цю тему. Спершу суто «вертикальні» погляди антіохійців на життя, смерть і воскресіння як Божі дари конкретній людині (сщмч. Ігнатій, свт. Феофіл) поступово поєднуються з класичними «горизонтальними» уявленнями про «природне безсмертя». На перетині цих бачень формується антропологічна концепція «двох катастаз» Феодора Мопсуестійського, з якої виростає етичне вчення свт. Йоана Золотоуста і Феодорита Кирського про страх смерті як рушій цивілізації і як педагога свободи. На цю ж онтологічну канву спирається антіохійська психотерапія депресії, спричиненої смертю близьких.
Співвідношення егоїзму та альтруїзму при аналізі моральних підвалин у сучасному світі
У статті аналізуються поняття «альтруїзму» та «егоїзму», їхні визначення та типи. Спроба з'ясування дилеми «егоїзм-альтруїзм» у філософсько-історичній думці. Зокрема, досліджується взаємодія цих понять в теорії й практиці, домінування одного з яких у практичній діяльності веде до негативних наслідків. Особлива увага пошуку “золотої середини” у співвідношенні «альтруїзм-егоїзм».
Християнські цінності як змістоутворювальний чинник духовно-морального буття сучасної людини: релігійно-філософський аналіз
У статті викладені результати теоретико-методологічного аналізу робіт, в яких розкривається зміст християнських цінностей як сенсоутворюючого початку людського буття. Доведено, що аксіологія християнства може вивчатися не лише з позицій теологічного підходу, але і в релігійно-філософському аспекті, що пов'язано з існуванням різних груп християнських цінностей, що входять до їх складу. Релігійна свідомість сучасної молоді розглядається як сукупність відображених цінностей, об’єктивованих у християнській культурі, етиці та естетиці та суб’єктивованих через конфесійну самоідентифікацію особистості.
Високий інтелект техніки і його вплив на людину
Досліджуються потенції високого інтелекту техніки. Аналізується його роль в розширенні людських можливостей. Осмислюються чинники новітніх змін взаємодії людини зі світом комп'ютерно-мережевих гігантів.
Релігії стародавнього Єгипту – очима древніх греків: Геродот і Страбон
В контексті статті розглядається питання формування уявлення древніх греків щодо релігій Стародавнього Єгипту. Проаналізувавши тексти відомих древньогрецьких філософів та дослідників автор статті приходить до висновку про те, що їх уявлення щодо релігій у Стародавньому Єгипті формувалося через призму власної релігійної свідомості. Зазначений факт, а також наступний аналіз джерел і факторів, що вплинули на формування такого уявлення, дозволить встановити обґрунтованість чи хибність загальноприйнятої історичної концепції про релігії Стародавнього Єгипту за подальшого дослідження.
Blended learning in colleges of further education in England
For several decades, Further Education has played a pivotal status in enhancing national prosperity and has emerged as a distinctive sector of the education system. This study aims to provide an overview of the system of Further Education in England and discuss the issue of blended and traditional learning at colleges of Further Education.
Розглядаються філософсько-богословські погляди Раймонда Луллія, зокрема: теодицейні. Pозкриваються філософсько-богословські виміри параметрів трансцендентності і з’ясовуються його відносини зі світом і людиною. Крізь призму історіографії висвітлюється роль твору «Книга про Люблячого и Любого» Луллія. Методом герменевтики проводиться аналіз теодицейної думки мислителя в контексті історично-критичних досліджень. Новизна дослідження полягає у з’ясуванні пізнавальної ролі досвіду в обґрунтуванні доказів Божого буття на основі висновків філософсько-богословського осмислення. Трансцендентність розуміється як онтологічна категорія і розглядається в комплексі з ключовими темами християнської філософії, такими як час і вічність, особа і історія, творення і Бог та ін. Проливають світло на становлення доказів існування Абсолюту в ХІІІ ст.
Українська релігіїність: двоєвір’я чи народне християнство
З огляду на те, що релігійна культура є невіддільною складовою колективної пам’яті народу, у статті досліджується особливості української традиційної релігійності. З цією метою уточнюється своєрідність двовір’я та підкреслюється, що останнє може проявлятися тільки на ранніх стадіях докорінних релігійних трансформацій, поміж тим згодом воно поступається таким синкретичним формам релігійного світогляду як національні релігії, проявом котрого є українське православ’я та народне християнство (православ’я). Поряд з іншим підкреслюється синкретичний характер народного православ’я та спростовується домінуючий вплив язичництва на становлення його ідейної та обрядової складової.
Феномен правосвідомості у філософській традиції
У сучасному світі фіксується гносеологічна криза, зокрема у царині права. Вона виникає внаслідок впливу процесів глобалізації на свідомість та виявляється у нездатності індивіда осягнути складні реалії сьогодення, адекватно реагувати на зміни в сучасному просторі. Пропонується гносеологічно-правовий шлях подолання кризи. Для цього досліджуються пріоритетні правові системи сучасного глобалізованого соціуму та їхня дієвість в умовах транзитивних суспільств. Виявляється взаємна залежність аксіологічних констант буття індивіда та соціальних орієнтацій у феномені права та правосвідомості. Досліджується процес формування правосвідомості індивіда як прояв духу власної правосуб’єктності через засвоєння об’єктивного історичного досвіду людства. Правосвідомість постає результатом системної цілісності категорій справедливості, верховенства права, свободи, обов’язку, закону тощо.