ISSN 2415-7686 (Online), ISSN 2309-6659 (Print) Тематика: висвітлення результатів наукових досліджень з технологій утримання різних видів птиці на птахофабриках і в умовах сільського двору. Рік заснування: 2002 Засновник: Національний університет біоресурсів і природокористування України, кафедра птахівництва та дрібного твариннитцва. Періодичність: 12 разів на рік Свідоцтво про державну реєстрацію: КВ № 14974-3946 ПР від 19.02.2009 р. Спеціальність ДАК: Ветеринарні науки. Сільськогосподарські науки. Мова видання: Українська, англійська Адреса редакції: 03041, Київ, вул. Героїв Оборони, 15 Телефон: (044)527-87-20 Індексується в наступних міжнародних наукометричних базах даних: Google Scholar
Стосунки між правовласниками і користувачами регулюються на умовах ліцензії Creative Commons Із Зазначенням Авторства – Некомерційна – Поширення На Тих Самих Умовах 4.0 Міжнародна (CC BY-NC-SA 4.0):https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0/deed.uk Автори, які публікуються у цьому журналі, погоджуються з наступними умовами: Автори залишають за собою право на авторство своєї роботи та передають журналу право першої публікації цієї роботи на умовах ліцензії Creative Commons Attribution License, котра дозволяє іншим особам вільно розповсюджувати опубліковану роботу з обов'язковим посиланням на авторів оригінальної роботи та першу публікацію роботи у цьому журналі. Автори мають право укладати самостійні додаткові угоди щодо неексклюзивного розповсюдження роботи у тому вигляді, в якому вона була опублікована цим журналом (наприклад, розміщувати роботу в електронному сховищі установи або публікувати у складі монографії), за умови збереження посилання на першу публікацію роботи у цьому журналі. Політика журналу дозволяє і заохочує розміщення авторами в мережі Інтернет (наприклад, у сховищах установ або на особистих веб-сайтах) рукопису роботи, як до подання цього рукопису до редакції, так і під час його редакційного опрацювання, оскільки це сприяє виникненню продуктивної наукової дискусії та позитивно позначається на оперативності та динаміці цитування опублікованої роботи (див.The Effect of Open Access).
Морфологічні показники крові та продуктивність курчат-бройлерів за Т-2 токсикозу і застосування біоадсорбенту "БіоБон"
Однією з актуальних проблем, з якою доволі часто стикається сучасне птахівництво, є проблема появи та поширення мікотоксикозів, які здатні негативно впливати на стан здоров’я сільськогосподарської птиці й спричиняти значні економічні збитки для виробників продукції птахівництва. Одним з найбільш небезпечних мікотоксикозів для промислового птахівництва є Т-2 мікотоксикоз, що викликається трихотеценовим мікотоксином, який продукується грибами роду Fusarium. Відомо, що Т-2 токсин має виражену цитотоксичну, імуносупресивну та гематотоксичну дії, що призводить до зниження показників продуктивності сільськогосподарської птиці, погіршення імунного статусу та підвищеної чутливості до інфекцій, які часто розвиваються на фоні негативної дії на організм птиці мікотоксинів. Метою нашого дослідження було вивчити вплив Т-2 токсину на морфологічні показники крові та продуктивність курчат- бройлерів, а також оцінити ефективність кормового біоадсорбенту мікотоксинів "БіоБон" для профілактику Т-2 токсикозу. В експерименті було сформовано три експериментальні групи курчат-бройлерів по 30 голів у кожній: контрольну, першу дослідну (з додаванням Т-2 токсину в кількості 0,2 мг/кг корму) та другу дослідну (з додаванням Т-2 токсину та біоадсорбенту "БіоБон"). Із 15-ї до 28-ї та на 35-у добу в крові курчат усіх груп зростав вміст гемоглобіну із наступним зменшенням на 42-у добу, однак ми спостерігали тенденцію до збільшення рівня гемоглобіну в крові птиці другої дослідної групи на 2,4% порівняно з показником гемоглобіну контрольної групи. На 28-у добу в курчат-бройлерів першої дослідної групи спостерігається виражена тенденція до зниження показників кількості лейкоцитів на 22,88% та лімфоцитів на 18,04%, що вказує на виражену імуносупресивну дію Т-2 токсину за його введення до раціону курчат-бройлерів першої дослідної групи. Біоадсорбент "БіоБон" за його додавання до комбікорму в кількості 2 кг/т нівелював негативний вплив Т-2 токсину на організм піддослідних курчат-бройлерів, забезпечуючи зростання забійної маси до 2917 г, а також сприяв зниженню коефіцієнту конверсії корму – 1,690 кг/кг.
Авторське право (c) 2024 Сучасне птахівництво
Показники продуктивності та збереженості поголів’я курчат-бройлерів за використання в годівлі дріжджової клітинної стінки
Оскільки з 2006 року в Європейському союзі запроваджена заборона на застосування кормових антибіотиків у птахівництві, виникає потреба в пошуку альтернативних методів профілактики інфекційних хвороб сільськогосподарської птиці. Метою нашого дослідження була оцінка ефективності застосування пребіотичного препарату "Іст Сел Вол", виробник "Angel Yeast LTD", діючою речовиною якого є клітинна стінка, виділена із дріжджів виду Saccharomyces cerevisiae, при вирощуванні курчат-бройлерів. Був проведений аналіз його впливу на ріст і збереженість курчат-бройлерів. Науково-господарський дослід, який тривав протягом 38 діб, проведено на 74410 курчатах-бройлерах кросу "Кобб-500", з яких було сформовано 2 групи. Єдиною відмінністю дослідної групи від контрольної стала добавка пребіотичного препарату дріжджової клітинної стінки "Іст Сел Вол" з розрахунку 1 кг препарату на тонну комбікорму. Після закінчення виробничого циклу було встановлено позитивний стимулюючий вплив досліджуваного препарату на ріст курчат-бройлерів. У результаті застосування препарату дріжджової клітинної стінки середньодобовий приріст живої маси курчат-бройлерів дослідної групи був на 0,81% вищим порівняно із птицею контрольної групи, а середня маса однієї тушки курчат дослідної групи була на 1,17% більшою порівняно з контролем. Застосування досліджуваного пребіотичного препарату сприяло покращенню конверсії корму на 2,4%. Європейський індекс ефективності вирощування дослідних курчат-бройлерів був на 3,3% вищим порівняно з контрольними. В дослідній групі також було відмічено збільшення показника збереженості поголів’я на 0,5%. Отримані результати демонструють ефективність препарату дріжджової клітинної стінки "Іст Сел Вол" при промисловому вирощуванні курчат-бройлерів і демонструють потенціал застосування цього засобу для профілактики захворювань бактеріального характеру та зниження негативного впливу мікотоксинів при вирощуванні курчат-бройлерів.
Авторське право (c) 2025 Сучасне птахівництво
Якість м’яса курчат-бройлерів за застосування пробіотичного препарату
Розвиток науки та нові технології, що створюються на основі її досягнень, відкривають альтернативні шляхи вирішення проблем продовольчої безпеки. Пріоритетом у цьому аспекті може стати розвиток нових технологій зі створення комбінованих пробіотичних препаратів. Ці технології дозволяють принципово новими засобами вирішувати існуючі проблеми, зокрема, отримання достатньої кількості продовольства, безпечного для здоров'я людини. Розроблення та випробування ефективних натуральних профілактичних препаратів і схем їхнього застосування курчатам-бройлерам, особливо за виробництва органічних і функціональних продуктів, є нагальним питанням сьогодення для розвитку, поліпшення ефективності та рентабельності галузі птахівництва. Нами досліджено вплив комбінованого пробіотичного препарату “ТІММ-П" на м’ясо курчат-бройлерів. Препарат “ТІММ-П" випоювали курсами на 1–5 добу, 21–25 та 30-35 доби вирощування птиці. Визначення хімічного складу м’яса у 42-добових дослідних курчат-бройлерів свідчить про вірогідне збільшення вмісту загального білка у м’язовій тканині птиці за застосування пробіотика. Встановили вірогідний вплив пробіотичного препарату на подовження терміну зберігання м’яса птиці на підставі вивчення органолептичних, хімічних показників м’яса курчат-бройлерів під час зберігання в охолодженому стані. На 7-у та 9-у добу зберігання тушок дослідної групи, якій застосовували пробіотик, реєстрували вірогідне зниження рівня величини рН, кислотного та перекисного числа жиру в м’ясі. Таким чином, пероральне випоювання пробіотичного препарату поліпшує показники якості м’яса курчат- бройлерів та подовжує термін його придатності. Отже, комплексний пробіотичний препарат “ТІММ-П" можна рекомендувати для застосування під час вирощування курчат-бройлерів, а також в якості альтернативи антибіотикам в органічному птахівництві.
Енергетична поживність та перетравність поживних речовин високопротеїнового соняшникового концентрату в годівлі курчат бройлерів
Дослідження проводились у науково-дослідній лабораторії "Кормових добавок" і ННВЛ "Живлення тварин та якості кормів" кафедри годівлі тварин та технології кормів ім. П.Д. Пшеничного Національного університету біоресурсів і природокористування України на курчатах-бройлерах кросу "Кобб-500". Метою роботи було дослідити фактичну енергетичну поживність і перетравність поживних речовин високопротеїнового соняшникового концентрату в годівлі курчат-бройлерів. Визначення перетравності поживних речовин високопротеїнового соняшникового концентрату проводили простим способом, у двох модифікаціях: прямим методом і методом інертних речовин. Як інертну речовину використовували природний компонент кормів рослинного походження – лігнін. Дослід проведено на 12 курчатах-бройлерах віком 32–42 доби. Птицю утримували в індивідуальних клітках. Площа на одну голову становила 0,2 м2, фронт годівлі – 25 см, напування – 3 см. Тривалість досліду становила 10 діб. Одночасно перетравність різними способами визначали у групі піддослідних курчат. Фізіологічний дослід складався з підготовчого та основного періодів. У підготовчий період досліду, тривалістю 5 діб, птицю привчали до споживання досліджуваного корму та нових умов утримання, встановлювали рівень споживання корму. Перетравність сирого протеїну виявилася порівняно високою та становила 95%. Причому розбіжність між показниками, отриманими за визначення перетравності прямим методом і методом інертних речовин була мінімальною, менше 1%. Така сама картина спостерігалася за перетравністю сирого жиру, показник був у межах 85%. Розбіжність між двома методами виявилася мінімальною – 0,5%. Перетравність структурних вуглеводів була не високою, що є характерним, передусім, для молодняку птиці. Загальна енергетична цінність високопротеїнового соняшникового концентрату для курчат-бройлерів є на рівні 11,624–13,968 МДж/кг.
високоротеїновий соняшниковий концентрат
Кроси курей селекційної компанії "Dominant Genetika s.r.o."
Селекційні птахівничі компанії пропонують курей власної селекції, розведення яких є доцільним за різних технологій, зокрема, органічного виробництва. Проведений аналіз генофонду курей чеської компанії ТОВ "DOMINANT Genetika s.r.o." дозволив обгрунтувати переваги використання окремих гібридів. Різноманіття пропонованих гібридів зумовлено використанням вихідного матеріалу: 14 гібридів отримані шляхом схрещування окремих ліній порід род-айленд, суссекс і плімутрок, "Dominant leghorn D229" – 4-х популяцій білих леггорнів, 4 гібриди – леггорнів з різнобарвним забарвленням оперення, 6 гібридів – за залучення породи араукана, "Dominant darkshell DS109" – породи маран, 2 гібриди – лінії Naked Neck. Колір забарвлення оперення і шкаралупи яєць значно різняться поміж гібридами. Фінальні гібриди є аутосексними за забарвленням оперення або швидкістю росту махових пір’їн. Діапазон віку досягнення 50% несучості птиці становить 22-28 тижнів, пік несучості у віці 29-30 тижнів – 88-94 % без різниці між батьківськими і промисловими стадами. Несучість курей промислового стада становить 240-320 яєць за 59 тижнів, батьківського стада – до 275 яєць за виходу інкубаційних яєць до 250 шт. за 49 тижнів. Визначено гібриди з найбільшою (62-63 г) та найменшою (58 г) масою яєць. Маса яєць у птиці батьківського стада характеризується більшою вирівняністю. Упродовж продуктивного періоду середньодобове споживання корму становить 105-132 г. Збереженість курей батьківського стада становить 94-97%, фінальних гібридів 93- 97%. Для отримання м’яса пропонуються півні з повільним ростом, які на 77-у добу досягають маси 1842 г за конверсії корму 2,79 кг за високого вмісту α-токоферолу, оптимального співвідношення жирних кислот. Кроси курей компанії можуть задовольнити виробників харчових яєць та м’яса птиці за утримання їх у присадибних господарствах, фермерських господарствах, за органічного господарювання, за інтенсивного ведення галузі.
Ріст молодняку індиків за різних рівнів лізину і метіоніну в комбікормах
У статті досліджено вплив використання повнораціонних комбікормів з різними рівнями лізину та метіоніну на ріст молодняку індиків. Експериментальні дослідження виконано на молодняку індиків м’ясного напряму продуктивності кросу "Big-6". За методом збалансованих груп у добовому віці було сформовано п’ять піддослідних груп птиці. Дослід тривав 126 діб та поділявся на два періоди: зрівняльний (7 діб) та основний (119 діб). У зрівняльний період піддослідний молодняк споживав комбікорми контрольної групи. В основний період досліду кількість лізину та метіоніну відносно комбікорму птиці контрольної групи за періодами вирощування зменшувалась або збільшувалась пропорційно на 5 і 10%. Встановлено, що різні рівні лізину та метіоніну в комбікормах для молодняку індиків позначаються на його продуктивності по-різному. Зокрема, на час закінчення досліду у 126-добовому віці найвищої живої маси досягли індики, які споживали комбікорм зі збільшенням кількості лізину та метіоніну на 5 і 10% – вони переважали аналогів контрольної групи відповідно на 5,9 (Р<0,01) і 3,6%. Птиця, яка отримувала комбікорм зі зменшеною кількістю лізину та метіоніну за згаданим показником поступалася перед контрольними ровесниками відповідно на 5,6 (Р<0,05) і 2,7%. Опис росту молодняку індиків за допомогою математичних методів підтвердив S-подібну висхідну форму кривої росту з високими коефіцієнтами детермінації для кожної піддослідної групи. Доведено, що майже в усі періоди досліду молодняк індиків, який споживав комбікорм з вищим рівнем лізину та метіоніну переважав за середньодобовими приростами живої маси аналогів, яким згодовували комбікорм із меншою часткою лізину й метіоніну. Загалом, вищими середньодобовими приростами живої маси характеризувався молодняк, який споживав комбікорм зі збільшеним рівнем лізину та метіоніну на 5 і 10% – він переважав контрольних аналогів за згаданим показником у середньому відповідно на 6,1 та 3,6%. Піддослідна птиця, яка отримувала комбікорм із зменшеною кількістю лізину та метіоніну на 10 і 5% поступалися за таким показником перед ровесниками першої групи відповідно на 5,9 і 2,7%. Встановлено, що залежність між різними рівнями лізину й метіоніну у комбікормі для молодняку індиків та його середньодобовими приростами живої маси описується поліноміальною лінією з коефіцієнтом достовірної апроксимації R2=1. Одночасно кореляційний аналіз свідчить, що між цими явищами існує прямий середній зв'язок (r =0,6, Р<0,005).
Канада відкрила для українських експортерів ринок яєчних продуктів Україна значно збільшила експорт яєць у першому півріччі 2024 року На птахофабриках Рівненщини на третину збільшилося поголів'я птиці
Вирощування молодняку індиків за різних співвідношень лізину і метіоніну в комбікормах
У статті досліджено вплив згодовування повнораціонних комбікормів з різним співвідношенням лізину та метіоніну на продуктивність молодняку індиків. Експериментальні дослідження виконано на молодняку індиків м’ясного напряму продуктивності кросу "Big-6". За методом збалансованих груп у добовому віці було сформовано п’ять піддослідних груп птиці. Дослід тривав 126 діб і поділявся на два періоди: зрівняльний (7 діб) та основний (119 діб). У зрівняльний період піддослідний молодняк споживав комбікорми контрольної групи. В основний період досліду частка метіоніну відносно лізину в комбікормі за періодами вирощування зменшувалась або збільшувалась на 5 або 10%. Встановлено, що різне співвідношення лізину та метіоніну в комбікормах для молодняку індиків позначається на його продуктивності по-різному. Так, у 126-добовому віці найвищу живу масу мали індики, які отримували комбікорм із збільшенням частки метіоніну відносно лізину на 5 і 10% – вони переважали аналогів контрольної групи відповідно на 5,9 (Р<0,05) і 3,6%. Молодняк, який споживав комбікорм із зменшеною часткою метіоніну відносно лізину на 10 і 5% за згаданим показником поступався перед контрольними ровесниками відповідно на 4,4 і 2,2%. Збільшення частки метіоніну відносно лізину на 5 і 10% у комбікормі індиків на усіх етапах їх вирощування сприяє зниженню витрат корму на 1 кг приросту живої маси відповідно на 4,5 і 2,2%. Доведено, що залежність між співвідношеннями лізину й метіоніну у комбікормі для молодняку індиків та його витратами на 1 кг приросту живої маси описується поліноміальною лінією з коефіцієнтом достовірної апроксимації R2=1. Кореляційний аналіз свідчить, що між цими двома показниками існує достовірний (Р<0,05) сильний зворотний зв’язок (rs= – 0,9). Показник збереженості птиці у всіх піддослідних групах був близьким (94-96%), проте вірогідного впливу різних співвідношень лізину і метіоніну в комбікормах за вирощування птиці на її збереженість не встановлено
Епізоотична ситуація щодо вірусу інфекційного бронхіту курей та бактеріальна коінфекція
У зв’язку із значною мінливістю вірусу інфекційного бронхіту курей та ускладненням патологічного процесу внаслідок вторинної бактеріальної інфекції, що в комплексі призводить до значних економічних збитків, актуальним є оцінка епізоотичної ситуації по цьому захворюванню для вдосконаленням існуючих та впровадженням новітніх методів контролю. З огляду на це, метою роботи було оцінити епізоотичну ситуації щодо вірусу інфекційного бронхіту на птахофабриках м’ясного та яєчного напрямів деяких регіонів України, а також дослідити вплив інфекційного бронхіту на розвиток вторинної бактеріальної інфекції. Дослідження було проведено у 2024 році на чотирьох птахофабриках яєчного та м’ясного напрямів Хмельницької, Львівської, Рівненської, Чернівецької та Одеської областей. Від курчат-бройлерів у забійний період, а також курей-несучок різного віку було відібрано сироватки крові для оцінки рівня антитіл щодо вірусу інфекційного бронхіту. Враховуючи результати серологічного дослідження, клінічні та патологоанатомічні, гістологічні ознаки, проведено ПЛР з подальшим типуванням вірусу інфекційного бронхіту, що циркулював. Наявність бактеріального коінфікування визначали за допомоги рутинного мікробіологічного дослідження. Проаналізовано 432 зразки сироваток крові. Клінічні ознаки та патологоанатомічні зміни були виявлені лише у 50% досліджених зразків. З проблемних господарств у бройлерів переважно детектували фібринозний трахеїт та набряк, гіперемію нирок, у курей-несучок – атрофію нирок і формування перетяжок на фолікулах. Основними гістологічними змінами характерними для вірусу інфекційного бронхіту були атрофія війчастого шару епітелію слизової та потовщення підслизової оболонки трахеї внаслідок лімфоцитарно-макрофагальних інфільтратів, а також у разі інфікування варіантними штамами – нефрозонефрит. Оцінка епізоотичної ситуації та значення вірусу інфекційного бронхіту в патологічному процесі можлива лише за комплексного аналізу результатів серологічного, гістологічного та молекулярно- біологічного дослідження, що дозволяє оцінити напруженість імунітету, характер і ступінь патоморфологічних змін, а також виявити РНК збудника.
Технологія виробництва інкубаційних яєць курей кросу "Новоген браун"
Наразі в Україні для промислвого виробництва яєць використовують кроси курей, які завозять із-за кордону. Найбільш поширеними є кроси "Ломанн коричневий", "Ломанн білий", "Хай-Лайн білий", "Хай-Лайн коричневий", "Новоген білий", Новоген браун" та інші. Для комплектування промислового стада несучок використовують ремонтний молодняк, отриманий від батьківського стада, яке утримують у репродукторі ІІ порядку. Статус репродуктора ІІ порядку з розведення курей кросів "Новоген" має ТОВ "Слов'яни" (Київська область). У зв’язку з цим, метою роботи було дослідити технологію виробництва інкубаційних яєць курей кросу "Новоген браун" в умовах ТОВ "Слов'яни". Добових курчат батьківських форм даних кросів поставляє у господарство французька селекційна компанія “Novogen” ("Новоген"). Продуктивність курей батьківського стада кросу "Новоген браун" дослідили при їх утриманні у кліткових батареях "Salmet". У приміщенні розміром 120х18,2 м (площею 2184 м2) встановлено сім 4-ярусних батарей, що забезпечує розміщення поголів’я у кількості 38770 курок і півнів зі статевим співвідношення 8,6:1. Годують курей батьківського стада у господарстві сухими повнораціоннимикомбікормами, з поживінстю відповідно до рекомендацій компанії “Новоген”. Вміст сирого протеїну та інших речовин у комбікормах змінюється тричі за продуктивний період, залежно від віку курей. Щодо сирого протеїну, то цей показник має тенденцію до зменшення. Рекомендується найменший рівень загальної клітковини – 4,0%. У господарстві батьківське поголів’я використовують до 72-тижневого віку. При цьому, фактична несучість у розрахунку на початкову несучку майже не відрізняється від нормативної (298,6 шт.) і становить 299,2 та 298,3 яєць. Збереженість курей в умовах господарства дещо нижча від рекомендацій (на 0,9-1,2%), а витрати корму на яйце – вищі (на 3,08 та 3,59 г).
Вплив листя горіха волоського як замінника антибіотиків на продуктивність і збереженість курчат
У зв’язку із запровадженням заборони на застосування у птахівництві кормових антибіотиків в Європейському союзі з 2006 р., актуальним є пошук альтернативних засобів профілактики хвороб птиці. Метою цього дослідження була оцінка ефективності застосування фітодобавок з листя горіха волоського у формі відвару, спиртової настоянки та сухого порошку при вирощуванні ремонтного молодняку курей та їх впливу на ріст, розвиток і збереженість птиці. Дослідження проведено на курчатах яєчної породи бірківська барвиста вітчизняної селекції, з яких у добовому віці було сформовано 5 груп-аналогів по 60 голів у кожній. Курчата контрольної групи (К) отримували основний раціон без добавок, першої дослідної групи (Д1) – з питною водою отримували синтетичний антибіотик, другої дослідної групи (Д2) – 10% спиртової настоянки горіхового листя, третьої дослідної групи (Д3) – замість води споживали відвар листя горіха волоського, четвертої дослідної групи (Д4) – додатково до корму отримували 1% сухого меленого листя горіха. Період дії добавок – упродовж першого тижня вирощування молодняку, період спостережень тривав 10 тижнів. Встановлено позитивний стимулюючий вплив досліджуваних фітозасобів на ріст і розвиток курчат, засвоєння кормів. У результаті застосування листя горіха волоського впродовж перших 7 діб життя жива маса курчат дослідних груп була на 0,3-8,3% вищою відносно аналогів з контролю у період дії добавок та на 2,8-8,7% – у кінці досліду. Застосування досліджених фітозасобів сприяло покращенню середньодобового приросту курчат на 3,1-9,1%, конверсії корму – на 3-8,3%. За результатами експерименту серед груп, які отримували горіхове листя в різних формах, найкращі показники встановлено в групі Д2 під дією спиртової настоянки. Середньодобовий приріст живої маси, конверсія корму та збереженість молодняку були аналогічними до показників групи Д1 за випоювання синтетичного антибіотика. Цей факт, а також підтверджена антибактеріальна активність спиртової настоянки листя горіха волоського на тлі покращення зоотехнічних показників птиці, демонструють її стимулюючий ефект і потенціал для профілактики захворювань бактеріального характера у перший тиждень вирощування ремонтного молодняку курей.
Використання кормової добавки "Максі-Кокс Сухий" у сучасній терапії еймеріозу птиці
Пробіотики для птиці від Інституту мікробіології і вірусології ім. Д. К. Заболотного НАН України
Вольєрні системи для вирощування ремонтного молодняку та утримання курей-несучок від "Vencomatic Group BV" – ключ до успіху
Цікаві факти про птахів та їхнє життя
Комплексний транскриптомічний та метаболомічний аналіз впливу обмеження корму на розвиток груднини качки Міопатії грудних м’язів бройлерів: зв’язок із супутниковими клітинами Оцінка додавання галової кислоти в раціон бройлерів на основі кукурудзи, соєвих бобів і глютену Вплив програми вакцинації на імунну відповідь, продуктивність і вихід частин тушок курчат-бройлерів кросу "Росс-308" Вплив класичної музики на продуктивність росту, рівень стресу, антиоксидантний індекс, імунну функцію та якість м’яса у бройлерів за різної щільності посадки Визначення 55 ветеринарних антибіотиків у курячому посліді за допомогою надвисокоефективної рідинної хроматографії – тандемної мас-спектрометрії (UPLC-MS/MS)
Сапонітове борошно – надійний засіб оптимізації годівлі птиці в умовах екстремального виробництва
Горобець хатній –птах 2024 року в Україні
"POULTRY FARMING" – міжнародний практичний форум (16-17 квітня 2024 р.)
Альтернативний вибір для українських птахофабрик: ПрАТ "Київський картонно-паперовий комбінат" вийшов на ринок литої тари
У Києві відбудеться Український тваринницький саміт
Географія експорту яєць з України за рік збільшилась на 10 країн Україна за два місяці імпортувала живої птиці на $11 млн Прибутковість виробництва м'яса птиці у січні зросла АМКУ дозволив компанії МХП створити спільне підприємство з виробником із Саудівської Аравії Птахівництво Ізраїлю постраждало від війни та нестачі робочої сили Польща продовжує утримувати свої позиції у виробництві яєць у Європейському Союзі Яйця в Україні дешевшають Індійський птахівничий сектор зіткнувся із зростанням цін на кукурудзу через етанол Виробництво курячого м’яса в ЄС зросте на 0,4%
Нормативно-правова база з охорони праці на птахопідприємства
Економіка вирощування повільно зростаючих бройлерів
Україна обмежила ввезення продуктів птахівництва із США та Швеції Експорт яєць і м’яса птиці у 2023 році На експорті м'яса птиці в січні Україна заробила на 22,5% Дефіцит яєць у США і не тільки Підроблені яйця Африканські країни втратили своє місце в десятці покупців української курятини
Генетичний потенціал продуктивності курей яєчних кросів компанії "Lohmann Breeders GmbH"
Останнім часом в Україні для промислового виробництва харчових яєць використовують курей кросів, завезених із-за кордону. Однією із провідних селекційних компаній, яка спеціалізується на створенні кросів яєчних курейє "Lohmann Breeders GmbH" (Німеччина). Однак не всі кроси цієї компанії використовують на птахофабриках України. Слід враховувати, що генетичний потенціал продуктивності птиці проявляється за певних умов утримання й годівлі. У звязку з цим, метою досліджень було проаналізувати основні напрями селекційно-племінної роботи у яєчному птахівництві та вивчити продуктивні показники сучасних яєчних кросів птиці селекції фірми "Lohmann Breeders GmbH". Наразі компанія для промислового виробництва харчових яєць за класичної технології пропонує такі кроси курей: "Lohmann brown-classic", "Lohmann brown-extra", "Lohmann brownlite", "Lohmann LSL-classic", "Lohmann LSL-extra", "Lohmann LSL-lite", "Lohmann LSL-ultra lite", "Lohmann sandy", "Lohmann silver", "Lohmann tradition". За умов використання птиці промислового стада до 72‑тижневого віку на початкову курку-несучку можна отримати від 317 яєць (крос "Lohmann silver") до 335 (крос "Lohmann LSL-ultra lite"). За продуктивний період до 80 тижнів життя несучість на початкову курку-несучку становить 361‑381 шт. Найвищою несучістю за вказаний період характеризується крос курей "Lohmann LSL-ultra lite" (381 яйце). За утримання курей до 100‑тижневого віку їх несучість становить від 442 до 482 яєць. Найбільшу масу яєць мають кури "Lohmann brown-extra", "Lohmann LSL-extra" і "Lohmann tradition". Гібридні несучки усіх досліджуваних кросів мають оптимальну живу масу, яка корелює з витратами корму на одиницю продукції. При цьому, кури, які відкладають яйця з білою або кремовою шкаралупою на 1 кг яєчної маси витрачають 1,9‑2,1 кг корму, а з коричневою шкаралупою – 2,0‑2,2 кг.